Кіровоград: експозиція до відзначення Дня археолога
![](http://fotoinform.net/uploads/news_22292_1.jpg)
15 серпня 2014 року у відділі Кіровоградського обласного художнього музею - картинній галереї Петра Оссовського «Світ і Вітчизна» розгорнуто експозицію до відзначення Дня археолога.
В Україні День археолога встановлено Указом Президента від 6 серпня 2008 року № 694/2008 «Про День археолога», «…ураховуючи вагомий внесок українських учених-археологів у розвиток вітчизняної археології, дослідження, збереження, популяризацію археологічної спадщини України та на підтримку ініціативи громадськості…» і відзначається щорічно 15-го серпня.
Археологія є однією з історичних дисциплін, яка вивчає наше минуле за численними артефактами, які отримані у тому числі і в ході проведених розкопок, різноманітних експертиз та досліджень.
Кіровоградщина є центральною частиною України, її степовою зоною. Степовий край вважається центральним районом Скіфії. Майже єдиним типом пам'яток тут були курганні поховання.
Кіровоградщина - батьківщина митців, які на своїх полотнах зображали багатий степовий край з притаманними йому археологічними пам’ятками.
В експозиції картинної галереї Петра Оссовського «Світ і Вітчизна» де представлений в постійній експозиції триптих «Степова Еллада» народного художника СРСР, лауреата Державної премії СРСР, міжнародної премії ім. М. Шолохова, дійсного члена Російської Академії мистецтв Петра Павловича Оссовського, до Дня археолога найбільшу зацікавленість викликає права частина триптиху «Скіфський курган» (2007). Художник на своїй роботі зобразив скіфський курган, який є одним із давніх поховальних пам'яток, обов'язковим елементом яких є куполоподібний земельний насип. Курганні поховання були дуже поширені в минулому. В Україні спорудження курганів продовжувалось майже 5 тисяч років (з середини IV тисячоліття до н.е. до XIII ст. н.е.), протягом пізнього енеоліту бронзового віку, раннього залізного віку та середньовіччя. Подібний тип поховань властивий багатьом культурам та народам. В цілому в Україні відомо понад 50 тис. курганів.
Ще однією характерною архітектурною пам’яткою степового краю є кам’яні баби - монументальні кам'яні скульптури, які з'явилися на території сучасної України більше 6 тис. років тому. Кам'яні статуї або баби поширені в степовій смузі Європи. Переважно всі зображення скіфів передають бородатих чоловіків.
На стелоподібних корпусах скіфських статуй зазвичай зображені три-чотири предмети: ріг, сагайдак, кинджал-меч. Ріг поміщений в правій руці на рівні грудей, сагайдак - на лівій стороні, кинджал або меч - в лівій руці на рівні поясу. Саме темі кам’яних статуй присвячена робота «Вартові кам’яної могили» (2008) художника – земляка, члена Національної спілки художників України Степана Іларіоновича Письменного (1923-2010).
Експозиція доповнена документально – архівними матеріалами про життєвий та творчий шлях Нінель Михайлівни Бокій (1937-2008) - відомого археолога, кандидата історичних наук, доцента історичного факультету КДПУ імені Володимира Кириловича Винниченка, яка внесла вагомий науковий доробок у розвиток археології як науки на Кіровоградщині.
У 1966 році приїхавши до нашого міста працювала в Кіровоградському краєзнавчому музеї завідувачем відділу археології, а потім - відділу історії дорадянського періоду. Сама формувала археологічну експозицію, самостійно шукаючи нові матеріали. Завдяки Н. М. Бокій почалися системні розкопки археологічних пам'яток у Кіровоградській області.
В серпні 1978 року, коли в Кіровоградському державному педагогічному інституті було відновлено історичний факультет, Н. М. Бокій запросили читати навчальні курси - «Археологія» та «Історія стародавнього світу».
У науковому доробку Н. М. Бокій - понад 70 публікацій. Її статті публікувались у регіональних, загальнодержавних та зарубіжних наукових виданнях. Досліджувалося широке коло питань, пов'язаних із заселенням, історією та культурою Кіровоградщини. Особливу увагу приділяла вивченню історії Скіфії та проблемі скіфської археології. Багато пам'яток було розвідано й обстежено разом із визначним краєзнавцем В'ячеславом Євгеновичем Шкодою. Багато уваги приділяла популяризації знань з історії та краєзнавства серед населення Кіровоградщини. Читала лекції на підприємствах та в організаціях, публікувала матеріали з історії краю у пресі, виступала на радіо й телебаченні.
У 2003 році Нінель Михайлівна була нагороджена Почесною грамотою Кабінету Міністрів України. У 1999 році вона стала лауреатом Кіровоградської обласної краєзнавчої премії імені Володимира Ястрєбова.
У червні 2011 року у Кіровоградському державному педагогічному університеті імені Володимира Винниченка відкрито Археологічний музей імені Нінель Бокій.
Археологи відкривають нам повний різноманітності яскравий світ наших далеких і близьких предків, світ, який лежить в основі нашої сучасності.
Тетяна Костенко, науковий співробітник відділу Кіровоградського обласного художнього музею картинної галереї Петра Оссовського «Світ і Вітчизна»
ДО УВАГИ ВОДІЇВ: АВТОЦИВІЛКА ОНЛАЙН за 5 хвилин посилання
ПОШИРЮЙТЕ. Коментуйте. Заборонені нецензурна лексика, образи, розпалювання міжнаціональної та релігійної ворожнечі та заклики до насильства.
![](http://www.fotoinform.net/userfiles/images/donat.jpg)
Завжди в курсі надзвичайних ситуацій, ДТП, аварій, відключень світла, води та теплопостачання. Щоб дізнаватись новини першими, підписуйтесь на нас у YouTube, ТЕЛЕГРАМ та сторінку в Facebook та Instagram.
Сподобалася ця публікація? Не пропустіть наступні публікації і почніть стежити за нашими новинами ПІДПИСАТИСЯ.
![Hostpro](https://billing.hostpro.ua/partners/uk/2021/hosting/468x60.png)
![](https://cdn01.prnews.io/resources/images/banners/Media_Coverage_468x60_1.jpg)
![Protected by Copyscape Plagiarism Checker - Do not copy content from this page. Protected by Copyscape DMCA Takedown Notice Search Tool](http://banners.copyscape.com/images/cs-bk-3d-234x16.gif)